НАУКОВО-КАТЕГОРІАЛЬНИЙ АНАЛІЗ ПОНЯТЬ ВІДНОВЛЕННЯ, ПОШКОДЖЕННЯ ТА ЧАСОВИХ ХАРАКТЕРИСТИК У ЖИТТЄВОМУ ЦИКЛІ ЦИВІЛЬНИХ ОБ’ЄКТІВ - Приходько , Дмитро; Верченко , Валерій; Гроголь , Віктор; Герасимчук , Олександр (Просторовий розвиток, 2025)
Сучасна теорія управління відновленням цивільних об’єктів вимагає комплексного переосмислення категоріального апарату, що охоплює поняття «відновлення», «пошкодження» та «часові характеристики життєвого циклу». У контексті підвищеної складності міської інфраструктури, зростання частоти екстремальних подій, техногенних аварій і військових впливів, обґрунтоване використання цих понять є необхідною передумовою для формування адекватної моделі оцінювання стану об’єктів і стратегій їх реконструкції. Науково-категоріальний аналіз дає змогу виокремити межі застосування кожного терміна, розкрити зв’язки між фізичним станом об’єкта та його функціональним потенціалом, а також побудувати структуру інтерпретації ушкоджень із урахуванням часового фактору. У роботі систематизовано підходи до трактування ушкоджень за глибиною, масштабом, швидкістю поширення та функціональними наслідками, що уможливлює створення адаптивної типології сценаріїв реагування. Особливу увагу приділено синхронізації термінології з нормативно-технічними документами, а також її узгодженню із сучасними цифровими моделями управління життєвим циклом. Запропоновано концепцію багаторівневої інтерпретації пошкоджень — від технічного дефекту до соціально-функціонального порушення. Визначено часові маркери критичності, що вказують на переломні фази між підтримуваною функціональністю та необхідністю капітального втручання. Підкреслено необхідність обліку кумулятивного ефекту пошкоджень, а також ролі системного моніторингу у визначенні допустимих меж деградації. Результати дослідження можуть бути використані як основа для побудови інтегрованих моделей відновлення об’єктів цивільного призначення та формування критеріїв їхньої пріоритизації в межах відновлювальних програм. У цьому контексті важливо враховувати, що поняття «відновлення» не є однозначним і набуває різних смислових відтінків залежно від сфери застосування — технічної, соціальної, правової або екологічної. У будівельному секторі воно охоплює як локальні ремонтні втручання, так і повноцінну реконструкцію, зміну функціонального призначення чи навіть повторну інтеграцію об’єкта в змінене міське середовище. Таким чином, категоріальний апарат має бути гнучким і водночас стандартизованим, щоб забезпечити ефективну комунікацію між усіма учасниками процесу — інженерами, архітекторами, замовниками, органами влади.